אירגונים: מערכות רציונאליות טבעיות ופתוחות / סקוט, פרק 1
הוקלד מכתב יד על ידי עודד.
הקדמה
הפרק דן ביתרונות המעשיים והתיאורטיים שתקנה לנו הבנה טובה יותר של ארגונים.
לארגונים יש תכונות המבדילות אותן מצורות חברתיות אחרות.
מצד אחד יש לארגונים מאפיינים משותפים מסויימים, ומאידך יש גיוון נרחב של אירגונים, בגודל, במבנה ובתהליכי הפעולה.

אלפרד נורט וויטהד הציג שלושה שלבים בהוראת חקר האירגונים, אשר המאמר יציג את שני הראשונים:
1.	מפגישים את הסטודנט עם נושא המחקר
2.	הסטודנט משיג את השיטות למחקר ולניתוח מושא המחקר (האירגון).
3.	הסטודנט מיישם את שיטות המחקר על מושא המחקר, כדי להבינו טוב יותר ולעיתים גם כדי לשפר את תפקודו.

חשיבות האירגונים
ארגונים הם המאפיין הדומיננטי של החברה המודרנית.  רק בחברות המודרניות התעשייתיות ממלאים אירגונים תפקידים כה רבים.  בין התפקידים האלה נמנים חינוך, מחקר, ייצור סחורות ושירותים ועוד.
התפתחות הארגונים איפשרה השגת מטרות ויעדים שהיו מעבר להשג ידו של היחיד.
הארגונים נבנו והתפתחו בהדרגה, וכמעט שלא שמו לב איך הם חדרו לכל תחומי החיים.  המצאותם בכל זירה של חיינו החברתיים מוכיחה עד כמה הם חשובים.  חשיבותם היא גם במובן שלילי: הם נתפסים כגורמים לחלק מהחוליים החברתיים של זמננו.

שני סוציולוגים גרמנים, מקס ובר ורוברט מיכאלס, היו הראשונים שטענו שהנושא הפוליטי המרכזי עבור כל החברות המודרניות איננו המבנה הכלכלי אלא עליית הביורוקרטיה הציבורית הנשלטת בידי המנהיגים הפוליטיים.
התפתחות הארגונים הובילה למצב בו כל תחומי חיינו נשלטים על ידי מומחים.  החברה הפכה להיות "חברה מדעית", וההשפעה היא על כל בני החברה, גם על הנשים, אשר הביורוקרטיה בגבירה את דיכוין.
בין הביקורות שהושמעו כלפי אירגונים:  המבנה של ארגונים הורס את האישיות והחופש של המשתתפים בהם.  חלק מהתוצאות הן ניכור, קונפורמיות יתר וגימוד ההתפתחות של האישיות הנורמאלית.
המאמר מציג את הביקורות האלו כהוכחה נוספת לחשיבות האירגונים בעולם המודרני, ומנסה לבחון אותן.
חשוב מאד לשים לב לא רק להשפעות הישירות של הארגונים, אלאל לאופי ולמבנה שלהם, שדווקא הם המשפיעים על חיינו יותר מכל דבר אחר.
הנקודה החשובה ביותר היא שהארגונים הפכו למבנה השולט.
לעיתים צורה של מוצר מסויים נקבעת לא על ידי טובת הלקוח, אלא דווקא כתוצאה ממבנה הארגון המייצר אותו.
כדי להבין את האירגונים יש להביט בהם כעל גופים אשר מתפקדים עבור עצמם.
הארגונים נתפסים כרציונאליזציה של נטיות שקיימות בכל הקבוצות החברתיות, כלומר, הם זירת התרחשות למגוון רחב של תהליכים חברתיים בסיסיים כגון סוציאליזאציה (חיברות), תקשורת, היווצרות נורמות וכדומה.
אם כך, הרי שאפשר להסיק דבר נוסף על הדרך בה מתנהגים אירגונים וללמוד אותם ככל מערכת חברתית אחרת, ובכך להוסיף ליידע החברתי הבסיסי שלנו.

ארגונים כתחום מחקר
הופעת התחום
חקר הארגונים הוא תחום מחקר מובחן בתוך הסוציולוגיה.  קשה לקבוע את נקודת הופעה המדוייקת של תחום זה, אך לפני שנות הארבעים הוא לא היה קיים כתחום מובחן.  היו אמנם מחקרים של ארגונים ספציפיים, אך לא היה מחקר כולל של אירגונים כאירגונים.  המחקר מתארך את תחילת חקר האירגונים בסוף שנות הארבעים, כאשר תורגמו כתבים של וובר ומיכאלס לאנגלית.  אז החלו סוציולוגים לחקור אירגונים כארגונים, ולבחון את המבנה שלהם ואת דרך התפקוד.
במסגרת ראיית אירגונים כתחום מחקר נולד עניין מחודש בכתביהם של חוקרים כמו וובר, טיילור, מיכאליס ואחרים.
בשנת 1956 נוסד עיתון מקצועי בשם "הרבעון למדע הניהול".
אינטרסים ותת אינטרסים
רוב החוקרים רואים באירגונים מבנים חברתיים שאנשים שירו כדי להשיג מטרוטת ספציפיות, וככאלו יש להם דרישות ומבנה מאד ברורים אשר נגזרים ממטרתם הפונקציונאלית.  מצד שני, חלק גדול ממשאבי האירגון מנוצלים כדי שהאירגון ישרוד, ולא ודווקא כדי להשיג את מטרות האירגון.  מכאן שהישרדות היא המטרה העיקרית של האירגונים.
יש המון צורות וגדלים של אירגונים.  הנפוצים ביותר הם אירגונים קטנים.  יותר ממחצית מהארגונים מעסיקים שלושה אנשים או פחות.  גיוון רב קיים גם בסוג התוצר.
היום מועסקים יותר ויותר אנשים במגזר הציבורי והממשלתי.
חוץ מהארגונים שמעסיקים עובדים יש גם אירגונים התנדבותיים ודתיים במגוון רחב.
גם המבנה של ארגונים מגוון מאד.  יש אירגונים הירארכיים יותר ויש אירגונים שטוחים יותר.
עוד ממד גיוון - תחום ההשקעה העיקרי: יש אירגונים המשקיעים בעיקר במכונות, ואחרים באיכות העובדים.

יש ממד נוסף של גיוון לכאורה, אשר מקורו לא באירגונים אלא אצל חוקרי האירגונים: יש מקרים שהאירגונים הנבחרים כמושאי מחקר, נבחרים בגלל אינטרסים של החוקר.
הדיסציפלינה ממנה מגיע החוקר משפיעה גם היא על בחירת האירגונים.
גם במחקר של אירגון ספציפי אפשר לבחון אותו מהבטים שונים, ואפשר להציב מטרות מחקר שונות.
מבחינים בין מחקר מוזמן לבין מחקר אקדמי, אולם בסופו של דבר, שני סוגי המחקרים תלויים זה בזה ומזינים זה את זה.