Donaldson – “ Structural contingency theory of organizational adaptation”
תאורית התלות המבנית (structural contingency theory) טוענת שהארגון צריך צריך להתאים עצמו לסביבה, כאשר הסביבה היא בעצם אוסף של אילוצים אשר הארגונים צריכים להתאים להם (Hage & Aiken)  זה מוביל את ההנהלה של הארגון לנקות בגישה אשר משקפת את הסביבה תוך קידום המודלים הארגוניים.
תאורית התלות מבוססת על מציאת משתנה "תלוי" והלהסביר איזה סוג ארגון צריך על מנת שהארגון יעבוד ביעילות בכל אחת מרמות התלות האפשרית של המשתנה. לדוגמא, הקשר בין גיוון מוצרים למבנה מרוכז (צנטרליסטי) או מבוזר. מבוזר מתאים יותר עבור מספר רב של מוצרים ואילו מבנה מרוכז יעיל יותר למספר קטן יחסית של מוצרים. 
על פי תאוריה זו, ארגונים תמיד מנסים לעבור ממצב של חוסר התאמה להתאמה על ידיי הסתגלות ולכן תאוריה זאת רואה בשינוי מבני תהליך מבורך וחיוני.
כאשר גורמי התלות הם רבים כגון האסטרטגיה הארגונית והטכנולוגיה שהארגון מיצר ומשתמש, שינוים ארגוניים שאמורים להחזיר את הארגון למצב של איזון/שיווי משקל עם הסביבה נקראים ע"י דונלנדסון
SARFIT - Structural Adaptation to Regain FIT  שזהו בעצם תהליך מתמשך של כניסה ויציאה ממצב של שיווי משקל.
תאורית התלות מתבססת על מספר טענות שאותן נבדוק:
1.	חשיבות ההתאמה בין המשתנים "התלותיים" לבין מבנה הארגון 
2.	ששינוי במשתנה גורר מעבר ממצב התאמה לחוסר התאמה
3.	חוסר התאמה גורר שינוי מבני
4.	שינוי מבני גורר חזרה למצב התאמה  

1Strategy and structure  - הבדיקה של הקשר הנ"ל נבדקה ביסודיות ע"י צ'נדלר כאשר הוא חקר את הקשר בין גיוון המוצרים לבין מבנה מולטי דיוויזיוני לבין מבנה פונקציונלי
Fit affect performance - תחילה נבדוק את ההנחה הראשונה שיש התאמה בין משתנה לבין מבנה. נעשו מספר מחקרים אשר בדקו את הקשר בין מבנה דיוויזיוני לבין ביצועים והתוצאות לא היו חד משמעיים בתוצאות. אבל הם לא בדקו אם מבנה דיוויזיוני נותן ביצועים יותר טובים כאשר מספר רב של מוצרים מיוצר. רק ב 87 בדק דונלדסון על גבי נתונים מ 10 שנים ואכן מצא שמי שנמצא במצב התאמה יותר זמן הוא יותר רווחי. בדיקה נוספת נערכה בניו זילנד ב 92 ונתנה תוצאות דומות. המילטון 92.
2 Contingency chance causes misfit -  הטענה השניה טוענת שארגונים עוברים ממצב של התאמה לאי התאמה כאשר יש שינוי במשתנה התלוי ואין שינוי במבנה המבני. ב 87 דולנלדסון חקר 87 ארגונים ב 5 מדינות אשר עברו ממצב של התאמה לחוסר התאמה וב 83% מהם אכן היה שינוי במשתנה התלוי.
3 Misfit causes structural change – הטענה השלישית היא שחוסר התאמה גורר שינוי ארגוני. מתוך 585 חברות אשר היתה חוסר התאמה בין מבנה לבין משתנה תלוי רק 39% שינו רק את המבנה. אך מבין החברות במצב התאמה רק 9% מתוך 619 שינו את המבנה שלהם. המסקנה מבדיקת האחרונות היא ששינוי במשתנה התלוי גוררת חוסר התאמה וחוסר התאמה גורר שינוי מבני, כלומר בעקיפין שינוי במשתנה גורר שינוי במבנה. כלומר לוקח זמן להחלטה על שינוי עקב הקשר העקיף. זרז לשינוי יכול להיות ביצועים גרועים.
4 Structural change leads to new fit – הטענה הרביעית שארגונים עוברים מחוסר התאמה להתאמה לאחר שהם משנים את המבנה בצורה מתאימה. בבדיקה של דונלדסון 72% אכן עברו מחוסר התאמה להתאמה. 
דונלדסון טוען ש 4 הטענות של תאורית התלות ושל מעגל ה SARFIT אכן הוכחו.
נקודות חשובות נוספות:
Diversification a cause for diversification  צריך להוכיח שלא היה קודם שינוי מבנה של מעבר למחלקות ורק אז היה יצור מגוון. כלומר ההפך מהטענות. 
Lack of alternative contingency adaptation to attain new fit צ'ילד טען שחברות יעדיפו לשנות את המשתנה במקום את המבנה אך ע"פ דונלדסון זה הוכח שב95% מהמקרים יש תהליך מבני בדרך להתאמה.
Size and bureaucracy דוגמא לעוד משתנה הוא גודל הארגון והמבנה הבירוקרטי שלו. גידול בגודל גורר גידול בבירוקרטיה אשר גורר הקטנה בגמישות. אכן נמצא שכאשר יש גידול בגודל החברה יש גידול בבירוקרטיה אחרת יש חוסר התאמה וירידה ברמת הפרודוקטיביות.
Task uncertainty and organic structure במקרה זה מוגדרות 2 צורות ארגון:
1.	הצורה האורגנית – ארגון גמיש עם ביזור רחב של כוח וסמכויות בארגון
2.	הצורה המכנית – ארגון היררכי עם ריכוזיות גדולה
הטענה היא שהצורה המכנית מתאימה לסביבה יציבה יחסית ואילו המבנה האורגני לסביבה דינמית.